Mara (ebook)
de
Citești nelimitat
![](/wp-content/uploads/2023/02/inimioara.png)
Adaugă la wishlist
Despre Mara (ebook) carte
Mara rămâne văduvă și viața ei capătă un singur scop: asigurarea unei existențe îndestulate copiilor ei, Persida și Trică. Fire activă și întreprinzătoare, Mara agonisește, acumulează, îndoiește sau întreiește, nu cheltuie, nu oferă, nu cade pradă niciunui fel de miraj capitalist, în timp ce copiii ei se confruntă cu conflicte puternice: Persida se îndrăgostește de Națl, fiul unui măcelar neamț, și se căsătorește cu el în ciudaprejudecăților societății timpului, iar Trică se înrolează voluntar în armata imperială austriacă, refuzând să fie răscumpărat de la oaste.
Persida duce mai departe activismul mamei sale, conducându-și destinul cu o mână de fier, asumându-și constant fiecare consecință. Întoarsă acasă, cu Națl, de la Viena, și proaspăt responsabilizată pentru situația lor financiară și bunul mers al noii lor surse de venit – cârciuma – Persida înțelege, la fel ca Mara, importanța capitalului. În momentul în care căsnicia se degradează, odată cu Națl, Persida îndură cu încăpățânare și stoicism abuzurile la care acesta o supune, însă nu pentru totdeauna. Slavici îi oferă Marei un final fericit, în care nu doar că-și vede fata salvată de la o căsnicie toxică, dar mai și păstrează în grijă banii agonisiți pentru zestrea ei.
Este Mara doar tipul comun al femeii de peste munți, al văduvei întreprinzătoare și aprige, lacome, avare, cu o concepție cinică asupra vieții, cum o vedea G. Călinescu sau o businesswoman, extrem de calculată, pentru care tezaurizarea devine manie, cum o vede Nicolae Manolescu?
În 1976 romanul a fost ecranizat în filmul Dincolo de pod, regizat de Mircea Veroiu după un scenariu propriu, având-o pe Leopoldina Bălănuță în rolul principal.
Editura Publisol
ISBN 9786069739846
În acest moment nu există recenzii pentru această carte
Ioan Slavici
![Ioan Slavici Ioan Slavici](https://images.echo.beat.no/persons/6891/300.jpg)
Ioan Slavici (1848–1925) a fost scriitor, jurnalist și profesor. S-a născut la Șiria (județul Arad), unde a și copilărit, întreaga sa opera literară fiind influențată de viața satului ardelean. A urmat studii la universitățile din Budapesta și Viena, unde s-a împrietenit cu Mihai Eminescu, cu care a pus bazele Societății Academice Literare „România Jună”. În 1871 a debutat în Convorbiri literare cu comedia Fata de birău. În anul următor i-au apărut mai multe basme, printre care „Zâna Zorilor” și „Florița din codru”. În 1874 se stabilește la București, unde este secretar al Comisiei colecției Hurmuzachi, apoi redactor la Timpul. Este fondator al Tribunei din Sibiu. În 1881 a fost publicat volumul Novele din popor (în care se regăsesc celebrele „Moara cu noroc, „Budulea Taichii” sau „Popa Tanda”). În 1906 apare romanul Mara, care reprezintă un pas important în evoluția romanului românesc.
MAI MULT